Talv

Nagu ikka meie armsas parasvöötmes on detsembrist märtsini tegemist lumise ja külma talvega. Esimesi talve märke esineb juba oktoobris, kui hommikuti autode aknad härmas, õue ununenud kastekann maa külge kinni külmunud või läbi õue jalutamisest kurk külmetanud. Talvel nii tavalised nohused ninad ilmuvad kodudesse, koolidesse, kontoritesse, tehastesse ja mujale juba novembris. Linnud, kellega suve jooksul ära harjusime, lendavad oktoobris soojale maale ning mõnedki meie seast tahaks neile järgneda.
Detsembris on lood hoopis karmimad. Ideaalse talve korral langeb ööpäeva keskmine temperatuur alla nulli kraadi Celsiuse skaalal ning sademed muutuvad vihmast lumeks. Autodel on kohustuslikus korras vahetatud alla naelutatud jalavarjud ning vatiini, sulgede ja teiste soojapidavate materjalidega soojustatud rõivad tõusevad au sisse.
Eestlased on end ikka põhjamaalasteks pidanud, kuigi soomlased, rootslased, norralased, saamid ja teised sellest midagi kuulda ei taha. Eks ole neil omajagu õiguski, kui meil siin on 25 külmakraadi korral vaat et elu seisma jäänud, siis nagu naljatades öeldakse, panevad saamid salli kaela ja nööbivad mantli hõlmad kinni. Samas pole meil põhjust end ka lõunamaalsaseks pidada, enamus eurooplasi ei taha meie juures talvituda, nad lihtsalt ei kannata meie külma ilma.
Talv on loodusnähtus mille suhtes oleks meie Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimisi pidanud töögrupp võinud ka mingeid soodustusi välja kaubelda. Enamus eurooplasi hoiab meiega võrreldes igal aastal sadu eurosid kokku, ei pea nad ju ostma talveriideid, lastele kooli kehalise kasvatuse tundideks suuski ja uiske. Pole neil vaja osta korralikke talvesaapaid, käivad Itaalia talve saapad küll (see tähendab Itaala talveks sobivaid).
Ja ärgem unustagem kui palju Isoveri villa tuleb meie elamute seinte soojustamiseks kasutada, mis see kõik maksab ja kui palju tuleb vaeva näha, et tekitada sooja, mida see vill toas peab hoidma.

On kindlasti olemas hulk eestlasi, kes tahaksid unustada eestlaseks jäämise poole tuntud lausest: "Jäägem eestlasteks kuid saagem eurooplasteks" ja saaksid hea meelega lõuna-eurooplasteks vähemalt talveperioodiks. Samas ei ole enamus meist vist nõus vahetama nelja aastaajaga kodupaika ühe igavese suve või veel hullem sügisega (nagu Iirimaal või Inglismaal) paiga vastu. On ju talvel hulk positiivseid aspekte. Hakkame neid üles lugema!
Esiteks saab talvel harrastada suurt hulka erinevaid talispordialasid, ilma milleta oleks meie rahva medalisaak rahvusvahelistel suurvõistlustel tunduvalt tagasihoidlikum.
Teiseks saab talvel pidada lumesõda, mida näiteks kreeklased võivad ainult televiisorist vaadata.
Kolmandaks vajavad kõik inimesed peale kuuma suve mõnsat rahunemisperioodi, et järgmisel suvel taas täie jõuga sooja nautida. Talvel võib sooja saamiseks kasvõi sauna minna ja jääauku hüppamine on taas üks talve plusspooli.
Neljandaks varjab lumi, mis sest, et ainult kolmeks-neljaks kuuks, kogu sodi, mida räpakad inimesed maha loopinud on. Sellist puhtust ei kohta üheski teises euroopa riigis.
Viiendaks on talvel külmaga väga mõnus istuda soojas koolimajas ja teadmisi omandada. Nii saabki meie rahvas targaks.
Kuuendaks on talv lihtsalt nii mõnus, et tema vajalikkus ja kasulikkus ei vajagi mingit põhjendamist!

H2SO3
km3

1.	Närilised
1.1.	Hiired
1.1.1.	Laborihiired
1.1.2.	Karvata hiired
1.1.3.	Liivahiired
1.2.	Rotid
1.3.	Chinchillad
1.4.	Hamstrid
1.5.	Küülikud
1.5.1.	Lõvilakk küülikud
1.5.2.	Kääbusküülikud
1.5.3.	Lontkõrv küülikud
2.	Kassid
2.1.	Siiami kassid
2.2.	Mani kassid
2.3.	Euroopa siledakarvaline kass
2.4.	Birma kass
3.	Koerad
3.1.	Sülekoerad
3.2.	Jahikoerad
3.3.	Õuekoerad
3.4.	Krantsid
4.	Roomajad
4.1.	Maod
4.2.	Sisalikud