1. Focus Areas of IT Governance
•	Strategic alignment - IT strateegiline joondamine äristrateegiaga. IT- ja äristrateegia peavad olema  samasuunalised. IT strateegia tulemused peavad olema  ettenähtavad ja mõõdetavad. It strateegias peab olema tasakaalus ettevõtte toetamine ja arendamine (laiendamine).
•	Value delivery - väärtuse loomine, kulude optimiseerimine, ITst tuleva väärtuse tõestamine. IT peaks keskenduma ettevõttele konkurentsieelise loomisele läbi tarneaaja vähendamise, tööviljakuse tõstmise ja kasumlikkuse suurendamise.
•	Risk management - riskihaldus, IT varade kindlustamine, operatsioonipidevuse säilitamine, katastroofidest toibumine. Riskihaldus peab olema kuluefektiivne.
•	Resource management - ressursihaldus, IT infrastruktuuri ja oskusteabe haldamine/optimiseerimine.
Ühtegi neist aladest ei saa hallata ilma TULEMUSTE MÕÕTMISETA (projektide tulemuste kontroll, IT teenuste monitoorimine). 
2. IT Governance Maturity Models
Küpsusmudelid on tehnikad, mis võimaldavad ettevõttel luua ülevaate kasutusesolevatest praktikatest (arutelud, näidismudelitega võrdlemine), seada eesmärgid tulevastele arendusetele (võttes arvesse mudelite kirjeldusi ja parimaid praktikaid), planeerida projekte saavutamaks eesmärke (määrates kindlaks täpsed muutused mida on vaja haldamise parandamiseks) ning seade projektid tähtsuse järjekorda (määrates kindlaks mis toob kaasa suurima positiivse muutuse ja kus on seda kõige lihtsam läbi viia).

Näiteks COBITi küpsusmudeli järgi on IT valitsemisel 6 taset:
0: olematu - Puudub igasuguse juhatuse kontroll selle üle, kas IT eesmärgid ühtivad ettevõtte eesmärkidega ja toodavad ettevõttele lisaväärtust. Riskihaldusega ei tegeleta.

1: esialgne/Ad Hoc - On jõutud järeldusele, et IT juhtimine vajab juhtkonna suuremat tähelepanu. On sisseviidud mõned regulaarsed IT valitsemise praktikad, kuid neid viiakse läbi peamiselt IT meeskonna initsiatiivil. Leitud probleeme lahendatakse projektipõhiselt.

2:korratav kuid intuitiivne - Formaalne IT valitsemine puudub, üldist kontrolli IT üle pole. IT valitsemine sõltub IT meeskonna initsiatiivist ja kogemustest. Ülejäänud organisatsiooni mõju on väike. Kõrgem juhtkond on It valitsemisse kaasatud ainult suurte probleemide või edusammude korral. IT tulemustest mõõdetakse ainult tehnilisi näitajaid IT meeskonna enda tarbeks.

3: Defineeritud protsess - IT tegevuste kontrolli ja haldamise jaoks on defineeritud organisatsiooni ja protsesse hõlmav raamistik. Loodud on spetsiifilised protseduurid olulisemate valitsemistgevuste jaoks. Näiteks regulaarne eesmärkide seadmine, tegevusaruanded, võimekusanalüüsid ja IT projektihaldus.
Eelnevalt kasutuses olnud mitteformaalsed kuid edukad praktikad on ametlikult sisseviidud, kasutatavad tehnikad on võrdlemisi lihtsad.

4: Hallatud ja Mõõdetav -  eesmärkide seadmine on muutunud keerukamaks (kuid täpsemaks) võttes arvesse nii ärieesmärke kui IT protsesside parendamist. Juhtkond valdab reaalseid tulemusi tasakaalustatud tulemuskaardi näol.
Ettevõttesiseselt tehakse koostööd IT väärtuste maksimiseerimiseks ja IT riskide haldamiseks. IT võimekust hinnatakse regulaarselt. Läbi on viidud reaalselt IT võimekust tõstnud projekte.
It funktsioonide, nende kasutajate äripoole pealt ja väliste teenusepakujate vahelised suhted põhinevad teenuste definitsioonidel ja kokkulepetel.

5: Optimiseeritud -  IT valitsemise praktikad põhinevad  efektiivsetel ja kiiretel tehnikatel. It tegevused on läbipaistvad, juhtkond tunnetab oma kontrolli IT strateegia üle.
It tegevused on optimiseeritud äriprioriteetidele, nende poolt toodetav lisaväärtus on mõõdetav ning olulisi kõrvalekaldeid või probleeme saab aegasati lahendada.
Tasakaalustatud tulemuskaartide meetod on arenenud niikaugele, et keskendunud ollakse ainult ettevõtte äristrateegia seisukohast olulisematele näitajatele. Riskihaldusele kuluv töö on viidud minimaalseks võttes kasutusele standardid ja seal kus võimalik automatiseeritud protsessid.
Sisse on viidud pidev IT võimekuse parendamise praktika, mis hõlmab regulaarset tulemuste mõõtmist ja sõltumatuid auditeid.
IT kulud on efektiivselt kontrollitud ja organisatsioon on võimeline saavutama optimaalseid IT kulutusi läbi pideva parendamisprotsessi, valitud teenuste efektiivse outsource'ingu (TÕLGET PALUKS). Tehes koostööd väliste äripartnerite või teenuste osutajatega on organisatsioon võimeline demonstreerima esmaklassilist tegutsemist ning nõudma ka teistelt parimate praktikate järgimist.

6 taset lühidalt:
0 olematu - haldusprotsessid puuduvad
1 esialgne - haldusprotsessid on juhuslikud ning organiseerimata
2 korratav - protsessid järgivad sama mustrit
3 Defineeritud - Protsessdi on dokumenteeritud ja kõigile teada
4 Hallatud - Protsessid on jälgitavad ja mõõdetavad
5 Optimiseeritud - Järgitakse parimaid praktikaid, kus võimalik on protsessid automatiseeritud.

3. Strategy and Tactics
Strateegia mõiste Mintzbergi järgi:
•	Strateegia on plaan kuidas jõuda praegusest kohast soovitud kohta.
•	Strateegia on ajas korduv tegevuste muster.
•	Strateegia on positsioon - st. see peegledab otsust müüa teatud kaupa teatud turgudel.
•	Strateegia on perspektiiv - visioon pluss arengusuund.

Treacy ja Wiersema 3 hea strateegia alust:
•	Täiuslikkus tegevuses
•	Kliendilähedus
•	Eesrindlike toodete pakkumine

Strateegia ja taktika: 
Strateegia ja taktika on mõlemad seotud soovitud tulemuse saavutamiseks vajaliku tegevuse kindlaksmääramise ja läbiviimisega, kuid strateegia on seotud ressursside paigutamisega ja taktika nende kasutamisega.

Strateegia versus taktika:
•	Strateegia on suunatud laiale eesmärgile, taktika piiratud eesmärgile.
•	Strateegia tegevusskoop on lai ja üldine, taktika oma kitsas ja fokusseeritud.
•	Strateegia annab üldised ja pidevad tegutsemisjuhised, taktika spetsiifilised kindla situatsiooni jaoks.
•	Strateegiaga tegeletakse enne tegutsemist, taktikaga tegutsemise ajal.
•	Strateegia tegeleb ressursside paigutamisega, taktika nende kasutamisega.

Strateegia struktuur - kolmekihiline raamistik strateegia osade määratlemiseks
•	Milline on lõpp-punkt - eesmärgipüstitus.
•	Millised on võimalused lõpp-punkti jõudmiseks - tuumstrateegia
•	Millliseid valikuid teha - taktika

4. IT Strategy Planning Process
1.	samm - Loo plaan
o	eesmärk, protsess ja skoop. 
o	Dokumenteeri kõrgema taseme ärisuunad.
2.	samm - Dokumenteeri detailselt ärisuunad
o	Infovajadused, äriprotsessid, ärivajadused.
3.	samm - IT situatsioon ja tulevikusuunad. 
o	Dokumenteeri hetke sisene IT situatsioon
•	IT keskkond
•	Organisatsiooni struktuur
•	Kulutused
•	tegemata tööde logi
o	Dokumenteeri hetke väline IT situatsioon
•	IT trendid
•	Konkurentide profiilid
o	Määra kindlaks IT arengusuund
•	Missioon, Visioon
•	Strateegilised eesmärgid (objectives)
•	Strateegiad
•	IT ja äri eesmärgid (goals)
•	It infrastruktuur
•	IT poliitika ja vastutusalad
•	Igaaastased IT eesmärgid (objectives)
4.	samm - määratle puudujäägid
o	Määratle hetkeolukorra ja (soovitud)tuleviku vahelised puudujäägid
•	Hinnang äritegevuse visioonile
•	Hinnang keskkonnavajadustele
•	Hinnang informatsioonivajadustele
•	Hinnang välisvajadustele
•	Hinnang ärirakendustele
•	Hinnang ärivajadustele
•	Hinnang infrastrukuurile
o	Määra kindlaks soovitused
•	Võimalused - hind, aeg, ressursid, head küljed, halvad küljed
•	Soovitused
•	ROI(Rerurn Of Investment) analüüs

Strateegilise plaani ühenduskohad
Strateegilisest äriplaanist tulenevad Kriitilised edufaktorid ja kriitilised strateegilised probleemid. Kriitilised edufaktorid on mõjurid rakenduste-, tehnilise- ja teenuste arhitektuurile. Kriitilised strateegilised probleemid on mõjurid rakenduste arhitektuurile. Rakenduste arhitektuur on mõjur tehnilisele- ja teenustearhitektuurile. Tehniline arhitektuur on mõjur teenustearhitektuurile.
5. SWOT Analysis
	S	W	
O	Tugevused vs võimalused (S-O): Püüelda võimaluste poole, mis sobivad ettevõtte tugevustega.	Nõrkused vs võimalused (W-O): Saades üle nõrkustest, saavutada võimalusi.	
T	Tugevused vs ohud (S-T): 
Kasutades tugevusi, leida mooduseid ohtude vähendamiseks.	Nõrkused vs ohud (W-T): 
Hoiduda nõrkustest, et ei avaneks tee ohtudele. 	

6. Balanced Scorecard
Tasakaalus tulemuskaart on meetod, mille abil mõõdetakse ja juhitakse ettevõtte kui terviku edukust ning eesmärkide saavutamist. Tasakaalus tulemuskaardi eelisteks on, et see teeb võimalikuks kombineeridad lühi- ja pikaajalisi eesmärke, samuti arvestada ka nn pehmeid näitajaid. 

Tasakaalus tulemuskaart võimaldab eesmärgid ja tegevustulemused tuua ära ühe aruandega. Tasakaalus tulemuskaardi abil välditakse, et üks eesmärk on saavutatud teise arvelt (suboptimeerimine), näiteks et rentaablus oleks suurenenud klientide rahulolu arvelt. Praktikas on siiski tegema vaid tingilikult tasakaalustatud süsteemiga.

Neli perskpektiivi:
1.	rahaline perspektiiv - millist finantstulemust ootavad ettevõtte omanikud
Mõõdikud: käive, kasum, rentaablus, investeeringute tasuvus, rahavood
2.	kliendi perspektiiv - mida soovib klient, milline on tema rahulolu
Mõõdikud: turuosa, kliendi rahulolu, püsiklientide osakaal
3.	sisemise protsessi perspektiiv - milliseid sisemisi protsesse peab valdama, et rahuldada omanike ja klientide soove
Mõõdikud: kvaliteedinäitajad, tootmise efektiivsus, tootmisvõimsuse kasutamise näitajad
4.	arengu ja õppimise perspektiiv - millised oskused ning teadmised aitavad säilitada ja tugevdada ettevõtte konkurentsipositsiooni
Mõõdikud: töötajate, tehnoloogia ja organisatsiooni arengut kirjeldavad näitajad

Tasakaalus tulemuskaart aitab toetada strateegia elluviimist, paremini on võimalik tagada allüksuste tegevuste kooskõlastust ning tegevusvaldkondade ühtseks tervikuks sidumist.

7. Four steps of project management
Projekti algatamine (projekti põhieesmärgi määratlemine ning selge veendumuse kujundamine projekti vajalikkusest ja teostatavusest; selles faasis peab vastama küsimustele mida? ja miks?) :
1.    Vajaduse identifitseerimine ja analüüsimine. 
2.    Põhieesmärgi ja potentsiaalse ressursside allika/finantseerija määratlemine.
3.    Ressursianalüüs ning partnerite määratlemine.
4.    Projekti esialgse kava (projekti harta) koostamine.
Projekti planeerimine (projekti täitmise optimaalse skeemi/algoritmi määratlemine; selles faasis peab vastama küsimusele kuidas?)::
5.    Soovitavalt vajaduste täiendav analüüsimine.
6.    Projektiplaani koostamine (s.h. tegevuste ja vajalike ressursside määratlemine).
7.    Projektiplaani vormistamine ja esitamine.
8.    Projekti aktsepteerimiseks ja edukaks täitmiseks vajalik PR-tegevus.
9.    Korrigeeritud projektiplaani taasesitamine juhul, kui esmane esitus ei olnud edukas või nõuetekohane. 
Projekti täitmine (projekti eesmärgi saavutamine projekti piiranguid arvestavalt):
10. Projekti käivitamine.
11. Projekti jooksev täitmine.
12. Projekti muudatuste juhtimine ja jooksev aruandlus.
Projekti lõpetamine ja projektijärgne tegevus (projekti tulemist võimalikult suure lisaväärtuse tekitamine):
13. Projekti tulemuste aktsepteerimine tellijate poolt.
14. Lõpparuande koostamine ning projekti täitmisel saadud kogemuse (nii positiivse kui negatiivse) dokumenteerimine.
15. Projekti dokumentatsiooni komplekteerimine ja arhiveerimine.
16. Projekti täitmisel saadud tulemuste juurutamine ja levitamine.

8. Project - a defininition
Projekt - rakenduse loomiseks läbiviidud tegevuste kogum.
Projekt on ajutine ettevõtmine, mille eesmärgiks on saavutada(luua) unikaalne uus toode või teenus.
Projekti omadused on: unikaalne eesmärk, ajutisus, ressursside vajadus, huvitatud osapoole olemasolek, ebakindlus.
9. The Triple Constraint of Project Management
Üks projekt saab korraga olla, kas:
kiire ja odav
kiire ja hea
odav ja hea
odav ja kiire
AGA MITTE KUNAGI HEA, KIIRE JA ODAV.

NB! Loomulikult on vahepealsed variandid võimalikud. Ühte muutujat suurendades tuleb teha järeleandmisi teiste osas.
*HEA = heade tulemustega
10. Project Management Capability Maturity Model
Projektihalduse võimekuse küspsusmudel on tarkvaraarenduse küpsusmudeli adaptsioon. 5 võimalikku taset:
1: esialgne -> protsesside defineerimine
2: korratav (projektihaldus on käivitatud ) -> organisatsiooni standardid, järjepidevad protsessid
3: Defineeritud (Projektihaldus on omaksvõetud ja kasutusel) -> strateegiline projektihaldus
4: Hallatav (projektihaldus toetab ärieesmärke) -> järjepidev protsesside parendamine
5: Optimiseeritud (Protsessihaldust parendatakse järjepidevalt)