TAIM JA INIMENE

1. Taimede nimetamine 
a) Kui vanad on taimede nimed
	- sama vana kui keel (aga missugune keel – kas ainult sõnaline või ka mingi muu märgiline – kas nt. šimpansitel on olulisemate taimede jaoks märke??)
	- sõltuvalt taime(liigi) tähtsusest inimesele
b) Kui täpsed on põlised taimenimed
	- üllatavalt hea kokkulangevus tänapäevase liigi käsitlusega oluliste taimeliikide puhul
	- olulistel silmapaistvatel taimeliikidel lisaks samaväärsed nime kategooriad ka erineva väärtusega erinevate eluvormide kohta (nt. mänd-pedajas-hong, kask-kõiv, pärn/lõhmus-niinepuu)
c) Kuidas on tekkinud taimenimed
	- kõige silmatorkavamad – põlised keele põhisõnavara sõnad – levinud paljudel keelkonna keeltel (nt. kuusk-eesti, kuusi-soome, kuš-pu-komi jt) 
	- keskpärastel toimub kergesti “nimede triiv” - nii keele sees ühelt sarnase tunnusega liigilt teisele (viirpuu nii Crataegus kui ka Rhamnus  kohta eri kihelkondades) kui ka keelte vahel laensõnadena (eriti suur!)
d) Mis määrab “keskpäraste” taimede nimed: olulisus
	- kasutmisväärtus (nii positiivne kui negatiivne=vaja kasutamisel vältida)
		* toit (Eestis põline kasutus suuresti unustatud juba 19. sajandiks; näljaaja hädatoit – söödavus sageli tinglik)
		* ravimid – 'ROHI', rohuteadus=farmaatsia; aga ka sõnajõu kinnitamine haruldaste taimede abil
		* sööt – väheoluline, ebatäpne
		* tehnika – eelkõige värvimine, aga ka muud silmapaistvad omadused – nt. jugapuu, niinepuu, näsiniin.
	- silmail: sinilill, kuldking
	- võõrnimede laenamine – sõna väänamine

2. Tunnetamine
Taimede “väljad” - on ilmselt objektiivne taust, see on rakendatav, arvestades mõõtmisveaga. Määravaks on
	kasulikkus (+) – selle puudumine (-) (eelkõige söömine)
	tervislikkus 	a) ravimtaimena (+) – mürgisus või allergeensus (-)
			b) mikro-mesokliima loojana
	kultuurtaimede konkurentsivõime

PUUDE KASUTAMINE

Ehituspuit
	Laevad: tamm (--> must tamm), mänd 
	Paadid: ruhi, kaksikruhi, vene: haab, pärn

Mööblipuit
Sauna puit
Masinaosade puit 
Tööriistade puit
Pillid: Kuuse puit, vaher
Lõkketegemise materjalid iga ilmaga

Puukoore kasutusviise
	Kosk: kuusk, pärn
		katus
		kosesaan
Niine kasutusviise
Tõrv: sakud
	Tökat
Vaik: 	sideaine: peaharjad
	närimiskummi
	keemiatoore (tärpentin)

PUUD

LIIGID
Okaspuud:
Mänd
puit
tõrv, vaik
süsi
tarupedajas
koor
korp
ravi, toit
Kuusk
puit
koor (kosk)
vaik
ravi, toit
Kadakas
puit
ravi, toit
Jugapuu
puit
ehtimine
Lehised
puit

Peenelenised puud:
Kased
puit
maarjakask
'tõrv
toht
mahl, ravi
Haab
puit
Lepad
puit

Laialehised puud:
Tamm
puit (malts-, lüli-)
must tamm
koor
toit, ravi
Saar
puit 
lehised
Pärn
puit
niin
koor 
Jalakas, künnapuu
puit 
Vaher
puit
mahl
lehised

Alusmetsa puud ja põõsad:
Pihlakad (sh. pooppuu)
puit 
toit, ravi
Õunapuud
puit 
toit, ravi
Viirpuud
puit
ravi
Pajud, remmelgad
puit
koor
ravi
Sarapuu
puit 
toit
Paakspuu
puit 
korp
ravi
Türnpuu
puit
Kuslapuud
puit 
Kikkapuu
puit
Kukerpuu
puit 
toit
Lodjapuu
puit 
toit
Näsiniin
koor
puit

Võõrpuud ja põõsad:
Lehised
Nulud
puit 
vaik
Paplid
puit 
Sirel
puit 

TARVITAMISVIISID
Puit
	Ehitus: välis, sise
	Käsitöö
	Peerud
	Lõke
Vitsad
Niin
Koor
Korp
Toht
Säsi
Tõrv
Vaik
Süsi
Tuhk
Liha suitsutamine
Saunavihad
Kaunistused
Pildad