Ül 1. Sirgjooneliste kallastega jõel on kaks saart A ja B.
Turistid alustavad süstamatka saarelt A, tahavad käia
jõe mõlemal kaldal ning jõuda lõpuks saarele B.
Kuidas valida marsruut, et teekond oleks lühima pikkusega?

Vastus:
Peegeldame punkte A ja B kumbagi mõlema sirgega. Tõmbame lõigud A_1B_2 ja A_2B_1.
Lühima marsruudi saame, kui valime need punktid, mis
tekivad nendest kahest lõigust lühema lõikumisel jõe kallastega.
Antud asetuses on lühem lõik A_2B_1 ning lühem tee seega märgitud punasega.

Jõe kallaste asendeid saad muuta liigutades punkte 
K, L, M ja N. Samuti saad muuta ka saarte A ja B asukohti jões. 
Milline on nüüd lühim marsruut?

K = (-1.28, 2.4)
N = (14.88, 0.16)
f = Line(K, N)
L = (-1.48, -2.08)
M = (15.14, -2.24)
g = Line(L, M)
A = (2.44, -0.92)
B = (10.96, -0.9)
A_2 = Mirror(A, g)
A_{1} = Mirror(A, f)
B_2 = Mirror(B, g)
B_{1} = Mirror(B, f)
h = Segment(A_{1}, B_2)
i = Segment(A_2, A)
j = Segment(A, A_{1})
k = Segment(B_{1}, B)
l = Segment(B, B_2)
m = Segment(B_{1}, A_2)
E = Intersect(f, h)
n = Segment(A, E)
F = Intersect(g, m)
p = Segment(A, F)
G = Intersect(g, h)
q = Segment(B, G)
H = Intersect(f, m)
r = Segment(B, H)
s = Segment(H, F)
t = Segment(E, G)
tekst3: "Lõigu A_1B_2 pikkus on " + h + ".
A_2B_1 pikkus on " + m + "."